Jeki Gabriella • 2024. május 29. 05:44
A légszennyezettség Európában jóval meghaladja az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által ajánlott szinteket, ami jelentős veszélyt jelent egészségünkre. Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) legfrissebb levegőminőség-egészségügyi felmérése szerint 253 ezer haláleset elkerülhető lett volna az Európai Unióban, ha a finomrészecskék koncentrációja megfelelt volna a WHO ajánlásainak. Ezért született meg az az irányelv-javaslat, amit az unió régióinak és városainak képviselői fogalmaztak meg, és amiben hangsúlyozzák, hogy az ubió levegőminőségi jogszabályait 2035-ig össze kell hangolni az Egészségügyi Világszervezet iránymutatásaival.
Az Egészségügyi Világszervezet egészségre gyakorolt hatásokra vonatkozó, új becslései alapján a légszennyezésnek való kitettség előidézhet vagy súlyosbíthat bizonyos betegségeket, bizonyos betegségeket, így például a tüdőrákot, a szívbetegséget, az asztmát és a cukorbetegséget. Az irányelvjavaslatról ezért jelenleg háromoldalú tárgyalások folynak az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa között.
Mi helyben látjuk a légszennyezés elleni küzdelmet, ugyanakkor testközelből tapasztaljuk a szennyezésnek a közösségeink jólétére gyakorolt hatását. Tény, hogy a légszennyezés elleni küzdelemre irányuló ambiciózus politika költségeit messze felülmúlják a gazdaság, a természet, az éghajlat és különösen az egészség szempontjából jelentkező előnyöket, különösen ha figyelembe vesszük a tétlenség következményeit. Az Régiók Európai Bizottsága támogatja az Európai Bizottság által 2030-ra meghatározott határértékeket, de arra kéri a döntéshozókat, hogy teljes mértékben igazodjanak a WHO tudományosan megalapozott levegőminőségi iránymutatásaihoz, amivel megvédhetik a polgárok egészségét, és hozzájárulhatnak az unió 2050-re kitűzött, szennyezésmentes célkitűzésének eléréséhez
– hangsúlyozta Una Power, a Zéró Szennyezés Érdekképviseleti Platform társelnöke.
Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) legfrissebb levegőminőség-egészségügyi felmérése szerint 253 ezer haláleset elkerülhető lett volna az Európai Unióban, ha mindenhol követik az iránymutatásokat.
Ezzel csökkenhetne azoknak a pácienseknek a száma is, akik kénytelenek a légszennyezéssel összefüggő betegségek, például a cukorbetegség és az asztma legyengítő egészségügyi hatásaival együtt élni. A nitrogén-dioxid-szennyezés 52 ezer ember halálához vezetett, az ózonnal történő, rövid távú érintkezés pedig 22 ezer halálesetet okozott az unióban. A légszennyezés emellett jelentős költségeket ró az egészségügyi ellátórendszerekre.
Ezért három kulcsfontosságú légszennyező anyag a felelős:
- a finomrészecskék,
- a nitrogén-dioxid, és
- az ózon.
A már említett jelentés szerint 2005 és 2021 között összesen 41 százalékkal csökkent az egyik legkárosabb légszennyező anyagnak, a finomrészecskéknek (PM2,5) tulajdonítható halálesetek száma az Európai Unióban. Ennek ellenére az európaiak számára továbbra is a légszennyezés jelenti a legnagyobb környezeti eredetű egészségügyi kockázatot (ezt olyan más tényezők követik, mint például a zaj- és vegyi anyag szennyezés, valamint az éghajlattal összefüggő hőhullámok egészségre gyakorolt, fokozódó hatásai), amely különösen a városokban és a városi területeken idéz elő krónikus betegségeket és haláleseteket.
Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által közzétett adatok arra emlékeztetnek bennünket, hogy a légszennyezés még mindig az első számú környezeti eredetű egészségügyi probléma az unióban. A jó hír az, hogy a tiszta levegő stratégiája működik, és a levegőminőségünk javul. De még ennél is jobban kell teljesítenünk, és tovább kell csökkentenünk a szennyezettségi szinteket. Ezért az uniónak gyors döntést kell hoznia a környezeti levegő minőségéről szóló felülvizsgált irányelvekről és megvalósítani azokat, hogy az EU levegőminőségi normáit jobban összehangolja az Egészségügyi Világszervezet ajánlásaival
– mutatott rá Virginijus Sinkevičius, a környezetért, az óceánokért és a halászatért felelős uniós biztos.
De jó hírek is akadnak: az európai, nemzeti és helyi szintű hatóságok már felléptek a kibocsátás csökkentése érdekében, így például népszerűsítik a tömegközlekedést vagy a kerékpározást a városközpontokban, valamint aktualizálják a jogszabályokat. Ám a helyi önkormányzatok számára nem áll rendelkezésre célzott uniós finanszírozás a levegőminőség javítására, ami mellett jobb iránymutatásra és nyomon követésre van szükség.
Bárkinek járhat ingyen 8-11 millió forint, ha nyugdíjba megy: egyszerű igényelni!
A magyarok körében évről-évre nagyobb népszerűségnek örvendenek a nyugdíjmegtakarítási lehetőségek, ezen belül is különösen a nyugdíjbiztosítás. Mivel évtizedekre előre tekintve az állami nyugdíj értékére, de még biztosítottságra sincsen garancia, úgy tűnik ez időskori megélhetésük biztosításának egy tudatos módja. De mennyi pénzhez is juthatunk egy nyugdíjbiztosítással 65 éves korunkban és hogyan védhetjük ki egy ilyen megtakarítással pénzünk elértéktelenedését? Minderre választ kaphatsz ebben a cikkben, illetve a Pénzcentrum nyugdíj megtakarítás kalkulátorában is. (x)
Jelenleg Európa városi lakosságának 97 százaléka van kitéve az Egészségügyi Világszervezet által ajánlott küszöbértéket meghaladó részecskeszennyezésnek. A légszennyezés a meglévő egyenlőtlenségeket is súlyosbítja, beleértve az egészségügyi egyenlőtlenségeket. A levegőminőséggel kapcsolatos lakossági tájékoztatás megerősítése ezért lenne mindennél fontosabb közegészségügyi intézkedés. A levegőminőségi indexnek olyan felhasználóbarát információkat kell tartalmaznia, amelyek összehasonlíthatóak a tagállamok között, és a lakosság számára is hozzáférhetőek
– emelte ki Marieke Schouten, Nieuwegein település képviselője, a Régiók Európai Bizottságának (CoR) tagja az idén megrendezett Tiszta Levegő Fórumon, amely az Európai Bizottság által kétévente megrendezett eseménye.
Az idei értékelés újdonsága, hogy számszerűsíti az egyes olyan betegségekhez kapcsolódó egészségügyi terheket, amelyekben közrejátszik a légszennyezés. Az ebbe a csoportba tartozó, egyes betegségekkel kapcsolatos teljes egészségügyi teher nemcsak a betegségekhez kapcsolódó halálesetek számától, hanem a betegségek mindennapos mellékhatásaiból fakadó terhektől is függ. Egyes betegségek, például az iszkémiás szívbetegség és a rák esetében az egészségügyi teher nagy része a halálozással függ össze, de más betegségek, például a cukorbetegség és az asztma esetében jelentős egészségügyi teherrel jár az is, hogy az érintettek együtt élnek ezek legyengítő egészségügyi hatásaival, jellemzően sok éven vagy évtizeden keresztül. A szakemberek szerint ezért fontos a légszennyezés egészségügyi hatásait vizsgálva, hogy ne csak a légszennyezésnek tulajdonítható halálesetekre összpontosítsanak, hanem azokra a hosszú távú hatásokra is, amelyeket ezek a betegségek gyakorolhatnak az európai polgárok mindennapi életminőségére.
A légszennyezéssel összefüggő, vizsgált betegségek közül a legnagyobb egészségügyi terhet okozzák:
- az iszkémiás szívbetegség,
- a stroke, a cukorbetegség,
- a krónikus obstruktív tüdőbetegség,
- a tüdőrák, és
- az asztma.
Te mit gondolsz a saját márkás termékekről?
A következő hetekben a Pénzcentrum és a Debreceni egyetem közös, nagymintás felmérést végez, hogy kiderüljön, hogyan vélekednek a hazai vásárlók az ún. kereskedelmi/saját márkás, illetve a gyártói márkás termékekről. Az alábbiakban arra szeretnénk megkérni, hogy töltsd ki a kérdőívet, ezzel segítve munkánkat. Köszönjük!